2021.04.19. 11:30
A klímaváltozás és az intenzív mezőgazdálkodás vesztesei – Védett virágok nyomában
A Balaton-felvidék és a Bakony találkozásánál fekszik Veszprém, de a Séd völgyében néhány, a Mezőföldre jellemző növényfaj is megtalálható. Ha Veszprém környékén kirándulunk, viszonylag kis területen nagy változatosságot tapasztalhatunk.
Mészáros András, a Balaton- felvidéki Nemzeti Park Igazgatóság természetvédelmi őre
Fotó: Sági Ági/Napló
Április elején néhány korai növény már virágzik, de a hidegben fejlődésük megáll, várják a jó időt. A meleg beköszöntével „robban” a természet, sok faj kezd egyszerre virágozni. – Nemesvámos fölött, a Szár-hegyen vagyunk, itt a legjellegzetesebb élőhely az árvalányhajas dolomitgyep. Lejjebb, vastagabb talajon lejtősztyepprét található, mögöttünk molyhos tölgyes bokorerdők, kicsit lejjebb zárt molyhos tölgyesek találhatók. A felsorolt élőhelyeken már most is sok virágzó növényt lehet látni. Ha csak a védett növényeket soroljuk, akkor a száraz gyepekben virágzik a tavaszi hérics, mely faj térségünkben gyakoribb, de az Alföldön már igazi ritkaságnak számít.
![](https://cdn.veol.hu/2021/09/rH41F9qNgbdkLyr-qbxELeLmFuTuPzn0oKI10KAnZUk/fill/2400/1600/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzY5MjE4MWZlM2FkNTRmNmVhMmVlNzhmMGJhM2Q0YTM2.jpg)
Fotó: Sági Ági/Napló
A fekete kökörcsin a Dunántúli-középhegységben gya- koribb faj, de azon kívül sokkal ritkábbnak számít. A leánykökörcsin, bár sok helyen még elterjedt faj, de az utóbbi évtizedekben számos állomá- nya eltűnt. Ez elsősorban élő- helyeinek hagyományos kezelési módja, a hajtásos legeltetés visszaszorulásával magyarázható. Bent az erdőben az epergyöngyike szép állományát lehet megtalálni, ami a fürtös gyöngyikéhez hasonló, védett faj. Kék virágai miatt egyes vidékeken csengőjácintnak, másutt gyöngyjácintnak is nevezik – mondta el lapunknak Mészáros András, a Balaton-felvidéki Nemzeti Park Igazgatóság természetvédelmi őre.
![](https://cdn.veol.hu/2021/09/uWgfaJ5U4E6RboqhjaM3BecYgWFgh1fVRBdE_HMyx3E/fill/2400/1600/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzdjYzcxZWQ5Yzc0ZDRlYTNhNjNmMzFiZWNlYjk0YTU1.jpg)
Fotó: Sági Ági/Napló
Hozzátette, hogy Magyarországon már több mint 700 a védett és fokozottan védett növényfajok száma. Ezeket a fajokat óvni kell, mert előfordulásuk ritkul, élőhelyeik fogyatkoznak.
– Száz év alatt teljesen megváltoztak a gazdálkodási szokások, korábban teljesen más volt a terület- és tájhasználat. Régen a kevésbé gépesített, extenzív mezőgazdálkodás lehetővé tette, hogy számos, ma már ritka, esetenként kipusztult faj állománya az ember tevékenysége mellett is fennmaradhasson. A megváltozott mezőgazdaság, tájhasználat mellett tovább rontanak a helyzeten az időjárás szélsőségei, a több évtizede tapasztalható és egyre gyakoribbá váló meleg és aszályos nyarak, az enyhe, száraz telek, a száraz és fagyokkal terhelt tavaszok.
Ez egyes növényfajokat nagyon megvisel, akár annyira, hogy el is tűnnek élőhelyükről. Például a Bakonyban nincs már Boldogasszony papucsa, ami amúgy is egy ritka növényfaj volt, de korábban több élőhelyét is ismertük, mostanra azonban eltűnt. Úgy tűnik, hogy ez a faj is a klímaváltozás vesztese. Azokban az országokban, hol magashegységek vannak, ott a növények kicsit feljebb még találhatnak új életteret maguknak, de itt, a mi középhegységeinkben nincs feljebb – tette hozzá.
![](https://cdn.veol.hu/2021/09/Hh1Comdo6s09pQPtapmDKOQOVssKjzzsD6Rd7v2xCLw/fill/2400/1600/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzI0M2ViNGU1N2EwYjQ1YjU5MzczNmFhNTA5ODIzNDI4.jpg)
Fotó: Sági Ági/Napló
A szakember elmondta, hogy Magyarország legveszélyeztetettebb növényei jellemzően két élőhelyről: az extenzív szántókról és a láprétekről kerülnek ki. Az extenzív szántók gyomnövényei nem bírják a műtrágyázást, a gyomirtó- és növényvédőszer-használatot, ami mindent elnyomó kultúrnövénytáblákat hoz létre. A lápok és mocsarak nagy részét a XIX. és XX. században történt folyószabályozások és a termőföldek létrehozása érdekében történő lecsapolások szüntették meg. Hazánkban jelenleg is gyakorlat a vizek mindenáron történő levezetése, gondoljunk csak az Alföld csatornákkal szabdalt tájára, ahol a szántók vízmentesítése rendszeres kora tavaszi „program”, hogy aztán sokszor már májusban az aszálykárokról szóljanak a hírek.