2011.01.12. 20:39
Borúlátó a lakosság többsége
Budapest - A magyar háztartások többsége nem bízik anyagi körülményeinek rövid távú javulásában. A lakosság túlnyomó része az árak további emelkedésére számít, ezért a vásárlási hajlandóság stagnál.
A GfK Hungária és a Corvinus Egyetem által közösen mért komplex Fogyasztói Bizalom Index (FBI) a korábbi növekedéssel szemben 2010 decemberében 18 pontot esett, jelenleg 157,5 pont az értéke. A Fogyasztói Várakozások Indexének (FVI) emelkedése 2010 negyedik negyedévében nem folytatódott. Sőt, a mutató jelentősen, 34 ponttal zuhant, jelenleg 191 pont. A visszaesés oka, hogy romlott a háztartások várt pénzügyi helyzetének és az ország gazdasági helyzetének a megítélése, utóbbi esetében különösen az öt évre vonatkozó várakozások romlottak. A Vásárlási Hajlandóság Indexe (VHI) stagnál, tavaly tartotta a 120 pont körüli értéket. Az index változatlansága a karácsonyi szezonnak köszönhető.
"A Fogyasztói Bizalom Index lassú növekvő tendenciája megtört, a 2010 utolsó negyedévi adatok a lakosság borúlátását tükrözik. Ezt erősítik a nemzetközi makrogazdasági mutatók, amelyek szintén nem a várakozásoknak megfelelőek. Ezek a tényezők jól mutatják a fogyasztói bizalom érzékenységét" - mondta el Kozák Ákos, a GfK Hungária igazgatója.
A munkanélküliség alakulásával kapcsolatban 2010 decemberében emelkedett a ráta növekedésére számítók aránya az előző negyedévhez képest: a lakosság egyharmada (35 százalék) számít a munkanélküliség növekedésére, míg korábban egynegyedük vélekedett így. Az inflációs várakozások kedvezőtlenebbek, mint korábban: a lakosság túlnyomó része (85 százalék) az árak emelkedésére számít. A válaszadók átlagosan nyolcszázalékos növekedésre számítanak egy év alatt. A család reáljövedelmére vonatkozó várakozások továbbra is kedvezőtlenek: a megkérdezettek több mint fele (57 százalék) az inflációnál kisebb mértékű növekedésre, vagyis reáljövedelmük csökkenésére számít. A hitelfelvételi kedv alig változott: a lakosság negyede úgy gondolja, most nem alkalmas az idő hitelfelvételre (előző időszakban 30 százalék volt az arányuk), kétharmaduk pedig soha nem venne fel hitelt. A háttérben az áll, hogy a lakosság közel fele (45 százalék) a hitelkamatok növekedésére számít a következő 12 hónapban.
A vélemények a megtakarításokról szintén alig változtak: a válaszadók 43 százaléka bizonytalan, hogy korábban tervezett vásárlásra felhasználja a megtakarításait, 17 százalékuk szerint pedig most egyáltalán nem érdemes nagyobb háztartási eszközt vásárolni. Nőtt a lakásvásárlást érdemesnek tartók aránya, most minden második magyar venne lakást. Tízből négyen jó befektetésnek tartják a lakásvásárlást. A lakásuk eladását mindössze a válaszadók kilenc százaléka tartja érdemesnek.
A GfK Hungária Piackutató Intézet és a Corvinus Egyetem közösen készíti el minden negyedévben a Fogyasztói Bizalom Index (FBI) felmérést, amely 1996 óta fut Magyarországon. A komplex FBI-mutató a háztartások tartós fogyasztás cikkek iránti vásárlási hajlandóságának mértékét, jelenlegi anyagi helyzetüknek az egy évvel korábbihoz viszonyított megítélését, jövő évi pénzügyi helyzetükre vonatkozó várakozásaikat, valamint az ország következő egy, illetve öt évben várható gazdasági helyzetének megítélését összegzi. A felmérés célja annak kiderítése, hogy hogyan változnak a fogyasztói attitűdök és várakozások, illetve hogyan befolyásolják ezek a változások a fogyasztók vásárlási és megtakarítási döntéseit.