2022.04.08. 10:03
Felfedezhették a világegyetem legelső csillagait tartalmazó galaxist
A legkorábbi és legtávolabbi, az univerzum kezdetét jelentő ősrobbanás után viszonylag hamar keletkezett csillagrendszert fedezhették fel csillagászok, akik a Astrophysical Journal című folyóiratban publikálták erről szóló kutatásukat csütörtökön.
A 13,5 milliárd fényévnyire lévő, HD1-nek elnevezett galaxis valamivel több mint 300 millió évvel azután jött létre, hogy 13,8 milliárd éve az ősrobbanás következményeként kifejlődött a világegyetem – közölte a nemzetközi csillagászcsoport, köztük a Harvard és a Smithsonian közös Asztrofizikai Központjának kutatói. A tudósok egyelőre nem tudják pontosan, hogy mit fedeztek fel.
Szerintük az egyik lehetőség, hogy szédítő ütemben, évente akár százával szaporodó csillagok, köztük esetleg az univerzum legelső csillagainak a formálódását látják, a másik lehetőség pedig az, hogy a galaxis a legkorábbi ismert szupermasszív, a Napnál 100 milliószor nagyobb tömegű fekete lyukat foglalja magába.
![](https://cdnkpi.mediaworks.hu/2022/04/VEmG-3Hip8iCJnHoTkJHJqrmWztBqeVghSyydoUBm4E/fill/1306/476/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzMxMzdkOTk0NDliMDRlOTA5ZmQ0YjFhNTM2NTliNTBk.jpg)
Forrás: NASA, EST, P. Oesch/Yale, The Harvard Gazette
Ha a jövendőbeli megfigyelések is megerősítik az eddigi adatokat, a HD1 mintegy 100 millió évvel korábbi az eddig ismert legkorábbi és legtávolabbi csillagászati objektumnál, a GN-z11 galaxisnál.
A kutatók hawaii és chilei távcsövekkel és a Spitzer űrteleszkóppal nyert adatokat használták fel. További információkat remélnek az amerikai űrkutatási hivatal, a NASA által decemberben felbocsátott James Webb Űrteleszkóptól, amely néhány hónapon belül kezdi meg működését.
A HD1-ről megfigyelésekkel eddig nyert információk korlátozottak, nem ismertek olyan fizikai adatai, mint az alakja, az össztömege vagy a fémessége – közölte Harikane Juicsi, a Tokiói Egyetem asztrofizikusa, a publikáció vezető szerzője.
A fémesség vagy metallicitás azt jelzi, hogy egy adott objektumban mekkora arányt képviselnek az ősuniverzumot alkotó gázokon, a hidrogénen és a héliumon kívüli anyagok.
A kutatók szerint a HD1-et, amelynek tömege talán 10 milliárdszor nagyobb a Napénál, a csillagok első nemzedéke népesíthette be. Az úgynevezett III. populációs csillagokról azt feltételezik, hogy rendkívül masszívak, fényesek, forrók, rövidéletűek voltak és csaknem kizárólag hidrogénből és héliumból álltak.
A megfigyelések szerint a HD1 extrémerős ultraibolya fényt bocsát ki, jóval többet, mint a közönséges csillagok. A rendkívüli UV-fényesség egyik magyarázata az lehet, hogy a galaxis belsejében egy szupermasszív, a Napnál 100-milliószor nagyobb tömegű fekete lyuk található.
Sok csillagrendszer, köztük a Tejút rejt magában szupermasszív fekete lyukat, amelyek közül az eddig ismert, legkorábbra datált képződmény 700 millió évvel az ősrobbanás után keletkezett.
Borítóképünk illusztráció